![Sortering af affald](/sites/default/files/styles/wide/public/Skraldesortering.JPG.webp?itok=1ZymesI5)
Kampagne skal forbedre arbejdsvilkår på sorteringsanlæg
En storstilet kampagne skal gøre borgerne bedre til at sortere deres affald og sikre bedre arbejdsvilkår for kommunale medarbejdere.
En ny skraldekampagne i Randers Kommune skal ikke bare lære kommunens borgere at sortere deres affald bedre, den skal også informere dem om de mennesker, det går ud over, når de ikke sorterer deres affald ordentligt.
En af dem, det går ud over, er Michael Randrup, der er flaskemand ved sorteringsanlægget og daglig leder. Han oplever, at der for eksempel kommer rådden rødkål eller leverpostejsbakker, der ikke er vasket, ind på sorteringsanlægget.
- Det lugter jo lidt, fortæller han.
Det går ud over arbejdsglæden, mener Michael Randrup. Det kan dog også gå ud over medarbejdernes sundhed, forklarer kampagnens bagkvinde, Lone Annette Toping fra Affaldskontoret i Randers.
- Når ting tørrer ind, så er der støvpartikler. Der er en grund til, at vi reagerer på lugten af råddenskab. Det er fordi, det er usundt for os, fortæller hun.
Det er et menneske, der sorterer dit skrald
Kampagnen i Randers kører i biografer, på store skilte, på busser og på Facebook. Kampagnen demonstrerer sin pointe om, at det er mennesker, som har hænderne i affaldet, ved at vise et billeder af medarbejderne på sorteringsanlægget. Og den kampagne er Michael Randrup ganske tilfreds med.
Kampagnebillede fra bagsiden af en bus. Artiklen fortsætter efter billedet.
- Det har været rigtig rigtig fint. Folk bliver opmærksomme på, at der faktisk står nogen og sorterer, hvad de smider ud, forklarer han.
Desuden er det med til at give folk forståelse for hans arbejde, mener han. Han kunne dog godt tænke sig, at der også kom fokus på nogle af de andre udfordringer, man har på sorteringsanlægget.
- Store poser og folie sætter sig ofte fast i vores anlæg, fordi folk sorterer forkert. Det giver en masse propper, og så er vi nødt til måske at stoppe anlægget og tage ud at hive det ud, forklarer han.
- Det er et irritationsmoment, og det er spild af tid, mener han.
Lone Annette Toping forklarer det som et spørgsmål om prioritering.
- Selve renlighedsgraden er blevet bedre, og det er jo det vigtigste. Det andet er irriterende, men deres sundhed er vigtigst, mener hun.
Og det kan Michael Randrup godt se.
- Man skal jo opdrage folk, og så virker det måske ikke at proppe for meget på dem på en gang, siger han.
Fremtidens affaldssortering
Lone Annette Toping siger, at de håber på at gøre affaldssorteringen endnu bedre i de kommende år.
- Det er kun på tegnebrættet, men vi overvejer, om det kunne være en god idé at uddanne nogle affaldsagenter, der i foreninger, vejlaug eller andet lærer andre om det.
Desuden gør de sig også i hverdagen umage for at oplyse borgerne.
- Hvis vi alligevel skal ud til borgerne med et eller andet, så forsøger vi at få budskabet med ud. Vi kan jo ikke tvinge folk til at læse det, men vi håber, at når folk hører om det, så belærer vi hinanden.
Det er især de unge, der er svære at få fat på ifølge Lone Annette Toping.
- Dem på 40 til 60 år er mere affaldsnørdede. Der går helt sport i, hvor meget de kan sortere. De unge er sværere at få fat på. Det er også derfor, at vi prøver at bruge Facebook for at ramme de unge.